HIS kasutusjuhend: mooteplaani genereerimine

## Mõõteplaani genereerimine

Mõõteplaan (ingl.k "fairsheet", varem nimetatud ka "planzhett") on kaart, millel on esitatud kindlas koordinaatsüsteemis, kindlas mõõtkavas sügavuspunktid, samasügavusjooned ja veealused objektid.
Mõõteplaani genereerimise aknas saab tellida HIS andmebaasis sisalduvatest sügavuspunktidest ja objektidest mitmesuguste parameetritega mõõteplaane.

Mõõteplaani genereerimine koosneb järgmistest etappidest:

1. Plaaniala valik
2. Mõõtealade valik
3. Kaardi parameetrite valik
4. Mõõteplaani valmistamine programmi poolt
5. Mõõteplaani salvestamine

Juhul, kui mõõteplaan genereeritakse ühe mõõteala alusel, saab tulemuseks sama või väiksema mõõtkavaga kaardi. Mitut mõõteala hõlmava mõõteplaani genereerimisel saab tulemusmõõtkava valida, kuid see ei saa olla suurem kui vähima täpsusega mõõdetud alal.

### 1. Plaaniala valik.

Plaanialaks võib juba eelnevalt olla valitud

- ühe mõõteala (valitakse Mõõteala päringust) või
- parema hiirenupu alt avanevast valiku Näita mõõtealasid kaudu või
- mõõtealad mingist valikupiirkonnast.

Plaani genereerimise rezhiimis saab ala märkida kaardile parema hiirenupu abil

- ristkülikuna, "lohistades" parema hiireklahviga;
- polügoonina, klikates selle nurgad ja sulgemiseks klikata esimesel punktil, või teha parema klahviga topeltklikk või vajutada Enter klahvi.

Ala saab määrata ka

- sisestades nurgapunktid käsitsi või
- valides ala piirid failist.
- Failiformaat ja nurgapiiride käsitsi sisestamise formaat on järgmine:
  - L-ESt koordinaatides :
    "E-W suunaline koordinaat" "N-S suunaline koordinaat", näiteks
    432542.97 6509437.50
    435236.33 6510705.08
    435167.97 6509140.63
    432542.97 6509437.50
  - Geograafilistes koordinaatides :
    "laius" "pikkus", näiteks
    58:43.926116 22:49.992217
    58:44.719065 22:52.186472
    58:43.846161 22:53.086917
    58:42.831457 22:51.487117
    58:43.926116 22:49.992217

Kuni ala nurkadel on markerid küljes, saab neid nihutada vasaku hiirenupuga kinni võttes ja lohistades. Parem hiireklikk ala piiril tekitab uue nurgapunkti. Kahekordne parema hiirenupu vajutus avab kontekstmenüü, mis lubab ühte punkti või kõik eemaldada: valikuks tuleb hiir sellele lohistada, hoides paremat hiirenuppu all.

Kui plaaniala on määratud, vajutada nuppu Valmis. Plaaniala saab tühistada vajutades nuppu Puhasta.

Plaaniala määramine

Pärast plaaniala määramist laieneb mõõteplaani genereerimise dialoog ja sinna tekib juurde kaks suurt osa:
Mõõteplaaniala ja Mõõteplaani genereerimine.
Esimeses osas toimub mõõtealade valik ja teises mõõteplaani parameetrite seadistamine.

### 2. Mõõtealade valik.

Selles osas on loendatud plaanialasse sattuvad mõõtealad, nende IHO S-44 täpsusklass, mõõtkava ja pindala.
Siin on kasutatavate mõõtkavade valikuga võimalik piirata mõõteplaani minevate mõõtealade hulka.
Seda võib vaja olla kui tahetakse välistada näiteks nõukaaegsete mõõdistuste sattumist mõõteplaani.
Samuti on plaaniala seadmise osas nüüd näha määratud ala pindala ja kaardil valitud ala ning selles olevad mõõtealad.
Punase joonega on välja toodud mõõtealade piirid, sinisega maismaa piirid.
Kõiki neid piire arvestatakse mõõteplaani koostamisel, nende alusel moodustatakse mõõtealade metaobjektid.
Ü;ksteisega kattuvatest mõõtealadest võetakse andmeid uusimatest ja kõrgema IHO klassiga aladest järgneva loogika alusel :
1. Sama IHO klassiga aladest on eelis uuematel.
2. Erineva IHO klassiga aladest on eelis kõrgema klassiga alal kui alade vanusevahe ületab 6 kuud.
3. Väiksema vanusevahe korral on eelis madalama IHO klassiga alal.
Viimase punkti mõte on selles, kui esineb olukordi et hiljem (kuid mitte palju hiljem) on varem kõrgema IHO klassiga mõõdistatud ala osaliselt üle mõõdetud madalama IHO klassiga alaga.
Sobiv näide on kalavõrkudest tekkinud "aukude" hilisem ülemõõdistamine, see võib vahel olla madalama IHO klassiga kui originaalmõõdistus.
HIS-is hoitakse sügavusi kahes eri andmebaasis. Esimene sisaldab sügavusi umbes 1 m ruumilise lahutusega nii et iga mõõteala kohta on üks sügavuste tabel.
Teine aga sisaldab eri mõõtkavadesse generaliseeritud sügavusi (11 mõõtkava) 10x10 km suurusega ruutudes. Iga sellise ruudu kohta on eraldi tabel. Need ruudud langevad täpselt kokku Eesti põhikaardi lehtedega.
Kui valikuala pindala on kuni 120 km2, võetakse sügavused eraldi tabelitest. Suurema ala puhul soovitud mõõtkava järgi ruutudest.
Ruutude andmestikku kasutatakse ka alati, kui soovitud sügavuste ruumiline lahutus on 4m või rohkem (see on ruutudes olevate sügavuste max tihedus), või soovitud mõõtkava on üle 1:2000.
Muidugi, kui plaani tehakse ühe mõõdistusala põhjal, siis võetakse sügavused ikka selle ala sügavuste tabelist.
Kui plaaniala suurus on üle 1000 km2, siis aja kokkuhoiu mõttes ei joonistata mõõtealade piire välja, aladel põhinevate metaobjektide loomine toimub aga sellegipoolest.

Mõõtealad määratud plaanialas

### 3. Plaani parameetrite valik.

Plaani parameetrite valik toimub dialoogi osas Mõõteplaani genereerimine
Määrama peab

- Soovitav info
  - Ainult sügavuspunktid,
  - ainult samasügavusjooned,
  - ainult objektid või
  - kogu plaan (sügavuspunktid, samasügavusjooned, objektid);
- Väljundvorming
  - DAF (dKart-i formaat, S57 sarnased objektid ASCII kujul, geograafilised koordinaadid),
  - DXF (AutoCad formaat, koordinaatsüsteem L-EST),
  - XYZ (kolm koordinaati, mõlemad koordinaatsüsteemid),
  - SHP (shape fail, koordinaatsüsteemL-EST) ja
  - KML (geograafilised koordinaadid)
  - BAG (S-102 standardile vastav formaat)
  - S57
- Plaani mõõtkava

  Plaani mõõtkava juures on näidatud ka vastav sügavuspunktide tihedus;
- Süügavuspunktide vahekaugus m - sügavuspunktide tihedus, kasutatav XYZ väljundformaadi puhul;
- Koordinaatsüsteem
  - Geograafilised koordinaadid või
  - L-EST97
- Kõrgussüsteem
  - EH2000 või
  - BK77
- Minimaalne objekti kõrgus - Juhul, kui soovitava info hulgas on objektid saab objektide hulga vähendamiseks määrata kõrgusepiiri, millest madalamaid objekte arvesse ei võeta.
- Sügavused hõredamalt - See nupp vähendab plaani valitud sügavuspunktide tihedust võrreldes mõõtkava omaga umbes 10x. Kasutatav DXF väljundformaadi puhul.
- Sügavused grupeerida - Kui see nupp on väljas, siis sügavusi plaanis ei grupeerita ning igale sügavusele ja objektile lisatakse SORIND ja SORDAT atribuudid. Kasutatav DAF väljundi puhul.
- Isojooned teha
  - Max mõõtkavas - tähendab et samasügavusjooned tehakse max võimalikus mõõtkavas s.t. need luuakse 3D põhjamudeli põhjal, mis on tehtud tihedusse 4 m generaliseeritud sügavuste alusel
  - Plaani mõõtkavas - tähendab et samasügavusjooned tehakse 3D põhjamudeli põhjal, mis on tehtud plaani mõõtkavasse generaliseeritud sügavuste alusel.
    Viimane tagab parema vastavuse samasügavusjoonte ja plaani mõõtkavas sügavuspunktide vahel, see on oluline DAF väljundformaadi puhul.
    Kui samasügavusjooned teha max mõõtkavas, siis on nende aluseks tunduvalt tihedam sügavusandmestik kui lõplikus plaanis ja seepärast tekib palju olukordi kui jooned on genereeritud sügavuste põhjal, mid lõplikus plaanis enam ei ole.
    Tulemuseks on, et jooned ja sügavused ei klapi plaanis kokku.
- Kui soovitavaks infoks on valitud "kogu plaan" või "ainult samasügavusjooned", tuleb määrata ka isojoonte intervall. Selleks on kuval kolm raadionuppu, mille abil saab valida kolm eri viisi:
  - tekstiväli samasügavusjoonte intervalli (meetrites) sisestamiseks, sobivad ka detsimeetrid ( näiteks 1 või 0.5).
  - isojooned sügavustele 2, 5, 10, 20, 50, 100 ja 200 m.
  - failist, mille saab laadida "Vali fail" nupu abil. Faili igal real on ühe soovitud isojoone väärtus (sügavus meetrites). Fail säilitatakse mõõteplaani genereerimise lõpuni HIS serveri ajutiste failide kataloogis.
- Isojoonte generaliseerimine
- Väljundformaatide DAF, DXF ja shape puhul saab mõõteplaani kaasa anda ka Põhja iseloomu, linnutades vastava valiku.

Mõõteplaani genereerimine: parameetrite valik

### 4. Mõõteplaani valmistamine programmi poolt

Nupp Mõõteplaani genereerimine kutsub esile plaani genereerimise protsessi, mida saab jälgida Protsessi monitorilt:

Mõõteplaani genereerimine: protsessi monitor.

Programm (järgnev tekst kehtib kui väljundformaati on valitud on kogu plaan, DAF )
- otsib andmebaasist välja etteantud määrangutele vastavad andmed, lõigates ise alad välja vastavalt vajadusele kasutades kattuvate mõõtealade korral eeltoodud loogikat;
- generaliseerib sügavused samasügavusjoonte jaoks sobivasse tihedusse vastavalt parameetrile Isojooned teha ;
- teeb generaliseeritud sügavuste põhjal 3D mudeli (TIN e. Triangulated Irregular Network) ja selles alusel samasügavusjooned;
- generaliseerib sügavused uuesti väljundmõõtkava järgi;
- teeb mõõtealade, maismaa ja plaaniala piiride alusel tekkinud alatükkide topoloogilise analüüsi, puhastab topoloogia vigadest ja moodustab alatükkide põhjal metaobjektid;
- paneb metaobjektid, generaliseeritud sügavused, samasügavusjooned ja veealused objektid plaanile kokku ning teeb selles väljundformaadis faili.

Programmi lõpetamisest annab märku teate Protsess on lõppenud ilmumine protessimonitori algusesse.

### 5. Mõõteplaani salvestamine

Programmi lõppedes ilmub genereerimisakna alumisse serva nupp Faili allalaadimine. Sellele vajutamise tulemusena avaneb faili salvestamise dialoog.
Lisaks tekib dialoogi nupp Uus plaan, millele vajutamine puhastab valitud plaani parameetrid kuid jätab alles valitud plaaniala ning selles asuvad mõõtealad.
Nii saab samast piirkonnast teha mitu eri parameetritega plaani.
Vajutades nuppu Puhasta kustutatakse ka valitud plaaniala ja kogu protsessi saab nullist alustada.

Valmis plaan